Gruppe+4+Elisabeth,+Jofrid,+Tonje

= = = Kriminalitet =

__*samfunnsstraff *__

 * Samfunsstraff er ein form for straff istede for fengsel. samfunnstjeneste vil seie at den som har**


 * begått ein lovbrudd må arbeide/tjene samfunnet eit vist anntall timar.**


 * F****ormålet med** **samfunnsstraff er å unngå å bruke fengsel når det ikkje er nødvendig.**


 * Døme:**


 * 1)**

* Einar mykle fekk 140 timar med samfunnstjeneste*
[]

__*Forelegg *__

 * forelegg er omtrent det same som bøter. forskjellen er at lovbrytaren blir tilbudt å betale bota**


 * utan at nokon rettsak, og i tillegg blir ein ikkje registrert i arkivet til politiet.**


 * ein brukar gjerne forelegg i mindre alvorlige saker enn bøtene, som for eksempel vis ein blir**


 * tatt i å snike seg inn på eit tog eller ein buss.**

__ *påtaleunnlatelse* __

påtaleunnlatelse er når påtalemyndighetene lar være å reise straffesak mot lovbrytaren, men

heller gir han eller ho eni advarsel. Dette er den mildaste av straffereaksjonane fordi

den skyldige blir registrert, men ikkje straffa. Denne straffereaksjonen brukast særleg overfor

unge førstegongsforbryterr og ved mindre alvorlige tilfeller.

døme på dette kan være vis ein 17 - åring som kjører scooter har trimma den, og blir stoppa, får han eller ho

berre ein advarsel.

__***Forvaring* **__

Ein av strafferaksjonane i det norska rettsystemet. Forvaring kan føra til fengsel livet ut, pga den opprinnelige

dommen kan blir forlenga av eit uavgrensa antall gonger. Personar som blir oppfatta som tilregnelige, kan

han bli dømt til forvaring om det er stor fare for at lovbrytaren kan komma til å gjenta forbrytelsen eller blir rekna

som fare for samfunnet. Personar som igjen oppfattas utilregnelige kan ikkje dømmast til forvaring, men kan i staden

for bli dømt til tvunget psykisk helsevern eller tvungen omsorg.

Forvaring kan kun bli brukt dersom vedkommande har begått eller forsøkt å begå ein forbrytelse som har krenka

våras samfunns fudamentale rettsgoder, andres liv, helse eller frihet. Eksempler kan vera drap, vold, seksualforbrytelsar

og sette fyr på ting. I tillegg må det vera ein reell fare for at vedkommande vil komma til å gjenta det som den er dømt for.

I dom på forvaring skal retten fastsetta ei tidsramma som vanligvis ikkje bør overstiga 15 år, og ikkje kan overstiga 21 år.

Etter begjæring fra påtalemyndigheten kan retten allikevel forlenga den fastsatte ramma med inntil 5 år av gangen.

Saker som blir forlenga reises ved tingretten seinast 3 mnd før forvaringstida utløper. Det bør også bli fastsatt ein minstetid

for forvaringen som ikkje må overstiga 10 år. I dag er forvaring det einaste verkemiddelet det norske rettsvesenet har til

disposisjon for å dømme lovbrytarar ein reell livstidsdom, då det ikkje er nokon øvre grensa for varigheiten på ein slik dom.

<span style="background-clip: initial; background-origin: initial; background-position: 100% 50%; color: #3b5998; cursor: pointer; font-family: 'lucida grande',tahoma,verdana,arial,sans-serif; line-height: normal; padding-right: 10px; text-decoration: none;">@http://www.nrk.no/nyheter/distrikt/nordland/1.7358875


 * __<span style="color: #333333; font-family: 'lucida grande',tahoma,verdana,arial,sans-serif; line-height: normal;">*Bot* __**

<span style="color: #333333; font-family: 'lucida grande',tahoma,verdana,arial,sans-serif; line-height: normal;">Bot er ein offentlig saksjonering, altså straff av kriminelle lovbrudd i form av pengegebyr. Ein bot er ikkje det samme

<span style="color: #333333; font-family: 'lucida grande',tahoma,verdana,arial,sans-serif; line-height: normal;">som eit overtredelsesgebyr, då dette ikkje gis for kriminelle handlingar, men kun ved mindre overtredelsar og forseelsar.

<span style="color: #333333; font-family: 'lucida grande',tahoma,verdana,arial,sans-serif; line-height: normal;">Avhenger på kor alvorlig foreelsen har vore og kor mykje lovbrytaren har mulighet å betale ( nokre blir tatt utifra kor mykje ein tjenar)

<span style="color: #333333; font-family: 'lucida grande',tahoma,verdana,arial,sans-serif; line-height: normal;">Hvis lovbrytaren ikkje har muligheit til å betale, kan han sone straffa i fengsel. Eksempler på slike forseelsar kan vera å kjøra

<span style="color: #333333; font-family: 'lucida grande',tahoma,verdana,arial,sans-serif; line-height: normal;">over fartsgrensa eller eit lite alvorleg hærverk.


 * Fengsel**
 * Betinga-ubetinga-fotlenke**

Du kan bli satt i fengsel når du gjer straffbare handlinger som er i såpass stor grad at du blir fratatt en viss tid av din frihet alt etter hvor alvorlig forbrytelsen er.

Me har både nåke som heiter betinga fengselstraff og ubetinga:

Betinga fengselstraff: Det er en straff du får som du kan velge og kalle en advarsel. Den går ut på at viss du har gjort en straffbar handling som kan føre til fengsel, men som du slepp mot at du skal holde deg borte fra å gjøre ulovlige ting innen den tiden som du får utgitt av domstolen. Viss du da velger å gjør noe du da ikke burde gjort, blir du satt inn.

Døme: Lørdag 28. februar 2009 ble ei 52 år gamle kvinna stanset da hun kjørte på Ringvegen i Ullensaker.Politiet mistenkte at hun kjørte i beruset tilstand, og blodprøven viste at hun hadde en promille på 3,5. Men allikevel førte det bare til betinget fengelstraff, men det var da en langt mildere straff enn det som var vanlig. Ein 50 år gammel fastlege på Karmøy ble dømt til 90 dagers betinget fengsel for å ha befølt flere av sine kvinnelige pasienter på brysta. Ubetinga fengselstraff: Det er når du har gjort en straffbarhandling som er i så stor grad at du blir satt rett i fengsel innen en viss tid alt etter hvor alvorlig handlingen din var.

Døme: En nå 19 år gammel jente ble dømt til samfunnsstraff i tingretten og til ubetinget fengsel i lagmannsretten for vold mot en politimann i Arendal i fjor.

I en ØKOKRIM-sak tok Borgarting lagmannsrett og dømte en jurist til fengsel i fire år for å ha tappet to selskaper for verdier, merverdiavgiftslovbrudd og regnskapsovertredelser.

Fotlenkesoning: Det er ei fengselstraff som du kan søke om å få sone heima om du har gjort ein forbrytelse som ikkje er så stor, og som du bare skulle hatt fengselstraff for innen 4 mnd. Du må også ha ein jobb for å få den, pågrun av at dei personene som vil ha fotlenke må ha en aktivitet de holder på med. Om du får denne typen fengelstraff fårf år du satt ei lenke på foten din som har ein alarm som slår ut om du beveger deg stadar du ikke skal. Du har på ein måte husarrest. Denne metoden er ganske praktisk for folk som for eksempel har en familie di skal ta seg av.

Døme: En jente jeg kjenner hadde gjort en straffbar handling en gang der hun kjørte en bil i fylla og krasjet. Året etter når hun fikk dommen om at hun skulle i fengsel var hun også gravid. Høggravid. Derfor søkte hun om å få fotlenke i stedet slik at hun skulle få være hjemme og ikke i fengsel når hun var sliten, kvalm og ville være med typen den siste tiden. Søknaden gikk igjennom og hun klarte seg fint. Så denne typen fengselstraff er både nyttig og effektiv, og ikke minst populær.

Tendensar fra tabellane frå ssb over straffereaksjonar:


 * Tabell 25(1960-2009): ** Her viser det at dei fleste lovbrudda er forseelsar, og at måten dei blir straffa på er for det meste forelegg. Forbrytelsane auker for kvart år.


 * Tabell 26(1997-2009): ** i 2009 så blei 312 281 folk straffa for forbrytelsar, mens i 1997 var det bare 215 165 som fekk straff. Dei fleste i Noreg får forenkla forelegg med ubetingafengsel. Dei fleste får bare eit forelegg som ein slags advarsel uten at det blir straff direkte.

Dei vanligaste forbrytelsane: Forbrytelse mot straffeloven, allmenn farlig forbrytelse, narkotika forbrytelse, tyveri, forbrytelse mot lov med legemidler.
 * Tabell 27(1999-2009): ** I 2009 var det 312 281 lovbrudd og 29 759 av desse er forbrytselsar.

I alt i 2009: 282 522 forseelser og 10 306 av desse var forseelser mot straffeloven og 249 510 var forseeler mot vegtrafikkloven


 * Tabell 28(2009): Då var det ca 300 000 lovbrudd, av desse var ca 30 000 forbrytelsar, og ca 280 000 forseelser som altså vil sei et lovbrudd som får under 3 mnd fengsel. Dei fleste av desse kriminelle ender opp med forelegg. Dei som havnar i fengsel er ofte folk som sitter inne for narkotika eller tyveri. **


 * Tabell 29: Fra alderen 40-49 er det flest lovbrudd, og det går helst i trafikkkriminalitet. Det er helst menn som er lovbryterane. Ca 240 000 menn, og 69 000 kvinner. **


 * Tabell 30(2009): Det var 300 000 lovbrudd. 30 000 av desse er forbrytelsar t.d. forbrytelsar mot straffeloven og tyveri. 280 000 av desse var forseelsar t.d. trafikkriminaliet. Tabellen viser at det er langt flere menn enn kvinner som begår lovbrudd, og at dei helst blir kriminelle i 409 års alderen. **


 * Tabell 32: Før var det også mest av narkotika, skadeverk, vinning og voldforbrytelse som førte då til ubetinga fengsel. 78% havna i ubetinga fengsel. **


 * Tabell 33: I alt var det bare 29 uoppgitte lovbrudd. 4 var økonomiske forbrytelsar, 13 var miljøforbrytelsar. **


 * Tabell 34: i europa var det 27000 folk, og 24000 av desse var ifra norge, av desse var det mest narkotika forbrytelsar med ett antall på ca 10 000. Det var minst forbrytelsar i Oceania med ett antall på berre 9 personar. **


 * Tabell 35: Det var mest forbrytelsar i Oslo der dei fleste fekk ubetinga fengsel aleina eller samen med annen reaksjon, eller så fekk dei betinga fengsel aleina eller samen med bot. Mangen av desse fekk og forelegg. **
 * I landet vårt er forelegg den vanligaste straffereaksjonen. **