Gruppe+6+S¢lvi,+Isak,+Erling

Begrepet forebygging har sin opprinnelse i helsevesenet og defineres og brukes på foreskjellige måter av ulike faggrupper. Det gjør også begrepet kriminalitet. Når de to ordene sammenføyes, blir forståelsen av dem fort forvirrende. Før vi begynner å gjøre noe på den arenaen må vi bestemme oss for hva vi legger i begrepet. Det betyr at vi i praksis må velge noe og velge bort noe annet.
 * Forebygging og kriminalitetsforebygging.**

**Proaktiv og reaktiv forebygging** Kriminalitetsforebygging kan skje både //proaktivt// og //reaktivt//. Den //reaktive// som settes inn ETTER at et lovbrudd har skjedd står først og fremst politi, rettsvesen, fengsel og annen kriminalomsorg for. //Proaktiv// forebygging er den som settes inn FØR det skjer lovbrudd - med sikte på at det ikke skal skje.

**Primær, sekundær og tertiær forebygging** Dette er kriminologiens inndeling av det forebyggende arbeidet. //Primærforebyggende// tiltak er det holdningsskapende arbeidet. Tiltak av denne kategorien er ofte identiske med tiltak som betegnes som proaktive. //Sekundærforebyggende// tiltak er ofte både proaktive og reaktive og har til hensikt å snu en uheldig utvikling i tide. //Tertiærforebyggende// tiltak settes inn når det allerede har skjedd lovbrudd og noe må gjøres for å hindre tilbakefall.

**Situasjonell forebygging** Dette er forebyggende tiltak som tar utgangspunkt i situasjoner hvor kriminalitet er en mulighet. Drosjekøer, parkeringsplasser, utesteder ved stengeting, natt til syttende mai - for å nevne noen. Disse tiltakene omtales meget oftere enn de langsiktige holdningsskapende tiltak som ideelt sett skulle overflødiggjøre situasjonelle tiltak.

**Byggende og forebyggende** Det foregår mye godt barne- og ungdomsarbeid i Norge, men det er feil å kalle dette kriminalitetsforebyggende arbeid. Kråd skiller derfor mellom byggende og kriminalitetsforebyggende arbeid. Byggende tiltak er alle gode oppveksttiltak hvis hovedanliggende er å skape gode livsvilkår for barn og unge. Jo bedre de byggende tiltakene fungerer, desto mindre behov vil det være for direkte kriminalitetsforebyggende tiltak.

**Rusforebygging** Rusforebyggende tiltak overlapper i mange tilfeller kriminalitetsforebyggende tiltak. Godt rusforebyggende arbeid vil vanligvis også ha kriminalitetsforebyggende effekt. Rusproblemer henger nøye sammen mede ulovlig virksomhet av ulike slag.

** Forebygging ** Det arbeide med å forebygge et sosialt problem, som for eksempel kriminalitet, vil si å forsøke å hindre at problemet oppstår eller begrense utbredelsen av det. En forsøker å gjøre noe med årsakene til problemet. I boka på s. 96-98 kan vi se at det ikke finnes en klar årsak til kriminalitet. Det er derfor vanskelig å forebygge. Det er i hvert fall ikke tvil om at det er mange synspunkter og teorier om hva som kan bidra til å forebygge kriminalitet. Det er ofte slik synet på årsakene til kriminalitet gjenspeiler seg i forslagene til tiltak:

1. Noen ser på kriminalitet som et symptom på sosial urettferdighet. Ofte vil tiltakene være rette mot å rette opp skjevhetene i samfunnet.

2. Andre vektlegger det enkelte individets ansvar. Kriminalitet er et resultat av betraktninger om fordeler og ulemper, og noen velger å bevisst sette seg ut over loven for egen vinnings skyld. Som egnet tiltak vil de ofte legge vekt på strenge straffer. Den kriminelle skal vite at det er mer å tape enn å vinne på lovbruddet.

3. Noen vil også rette oppmerksomheten mot den uformelle sosiale kontrollen. Denne har blitt svekket. Et prosjekt som Nattravnen skal mobilisere voksne mennesker til å være til stede blant ungdom i helgene. Tiltaket skal forsøke å dempe ungdomsbråk og voldsbruk.

4. Kriminalitet kan oppfattes som en mislykket sosialisering. Vi må derfor sørge for at barn og unge får gode oppvekstvilkår. Det kan bety gode bomiljøer og positive fritidstilbud. Forholdene må legges til rette for familiene. Tiltakene vil berøre store områder som familiepolitikk, arbeids- og utdanningspolitikken og helse- og sosialpolitikken.

FOREBYGGING KOSTER Forebygging krever store ressurser. Politikerne må avgjøre hvor mye som skal bevilges, og hvilke områder som skal prioriteres. Myndighetene i Norge har brukt store ressurser på å bekjempe vinnings- og voldsforbrytelser. Det er først i de senere årene at fokuset har blitt satt på den moderne kriminaliteten. For å bekjempe slik kriminalitet er det for eksempel viktig å utvide politiets og etterforskernes kompetanse. Et moderne samfunn er preget av komplisert teknologi og uoversiktlige økonomiske forhold. Dette vil gjenspeile seg i nye former for økonomisk kriminalitet og datakriminalitet. Internasjonalt samarbeid er viktig for å forebygge kriminalitet. Globalisering og internasjonalisering skaper muligheter for kriminalitet på tvers av landegrensene. Det er grunn til å tro at Norge mer og mer blir et interessant marked for den internasjonale økonomiske kriminaliteten og mafiaorganisasjoner i utlandet.

Men samfunnets reaksjonssystem er og blir en viktig faktor for å forebygge kriminalitet. Se kildeoppgaven om individualprevensjon og allmennprevensjon for å få et bilde av hvordan samfunnet setter inn tiltak for å forebygge kriminalitet generelt i befolkningen og ny kriminalitet hos lovbryteren. Kilder: http://www.krad.no/kunnskap http://socius.cappelen.no/del2/kap7/kildeoppgaver/kildeoppgave.html?id=90