Gruppe+2

** 1: ** Presentere og informere om samfunnsstraff og konfliktrådet. Me skal også finne 3 døme der ein har brukt samfunnsstraff og 3 saker i konfliktrådet. ** 2: ** Me skal presentere tendensane i artikkelen i samfunnspeilet om "Kriminalitet: mindre vinning og meir rus."
 * I løpet av veke 44/45 har me fått i oppgave å jobbe med: **

**Konfliktrådet ** Er ei statleg teneste som tilbyr gratis mekling i både straffesaker og sivile saker. Konfliktrådet er tillat for alle uavhengig av alder. Det kjem inn ca. 9000 saker årleg til konfliktrådet der dei fleste er frå politiet. Den skuldige kan gjere opp for seg direkte overfor offeret og utan at domstolane blir kopla inn. Som då gjer at ungdommen slepp å få noko på rullebladet. Mange av sakene gjeld skadeverk eller butikktjuveri, knusing av ruter,, vold, truslar, innbrot, skadeverk, mobbing, tjuveri og sivile konfliktar som gjeld naboar, familie, husleige eller arbeidsplassen. Det er alltid ein nøytral meklar til stades. Eit direkte møte med offeret kan gi lovbrytaren ei betre forståing for dei konsekvensane handlinga hans eller hennar har for offeret. For at ei sak skal bli tatt opp i konfliktrådet, må både gjerningspersonen og offeret ønskje det. Blir meklinga vellykka og gjerningspersonen oppfyller avtalen, er saka ute av verda.

**Samfunnstraff : ** Samfunnstraff kan imøtekomme i staden for fengselsstraff når det ikkje villa blitt dømt strengare straff enn eit år. Samfunnstraff er ei reaksjonsform og er ei vidareføring av det som tidligare vart kalla samfunnsteneste. Samfunnsstraff er eit alternativ til ein streng dom på vilkår eller ein dom utan vilkår med fengsel i eitt år. 30 til 420 timar er dei timane du ofte må tene tilbake til samfunnet. Det er domstolen som avgjer om den dømde kan få samfunnsstraff, og kor mange timar denne straffa skal vare på. Samfunnsstraffa inneber oftast at den dømde gjer ei form for samfunnsnyttig teneste eller arbeid, til dømes rydding eller vedlikehald. Arbeidet kan utførast for den offentlege eller for private organisasjonar. Den som er sikta i ei sak, må samtykkje i samfunnstraff, mens domstolane må ta stilling til om den tiltalte er ei er eigna for ei slik type straff. Med det meinar ein at samfunnsstraff må vurderast som den mest fornuftige straffereaksjonen med tanke på at den dømde skal kunne leve eit lovlydig liv etter soning. I tillegg til å straffe er formålet å førebyggje nye lovbrot. Gjennom samfunnsstraff får den dømde ansvar og arbeidstrening. Han eller ho får muligheita til å unngå kontakt med andre kriminelle i fengselet.

**Tre saker i konfliktrådet **

**Døme 1) Tagging av vegg til konfliktrådet. **

Lars Holm har skadet Anders Ås eiendom ved å tagge på veggen. Partene må møte personlig i meklingsmøtet. De som arbeider for konfliktrådet, har taushetsplikt.

Hensikten med meklingen er å få partene til å bli enige om en avtale. De kom fram til at Lars Holm skal vaske veggen til Anders Ås eller male over taggingen, eller at han skal betale Anders Ås det han har måttet betale for å få skaden reparert. Avtalen kan også regulere hvordan partene skal forholde seg til hverandre i fremtiden. En avtale settes opp skriftlig, og den skal også godkjennes av mekleren. Partene blir enige om at Lars Holm skal male veggen og at de skal unngå dette i framtiden. Siden Lars er under 18 år, måtte også vergen eller vergene (som regel foreldrene) samtykke.

**Døme 2) Facebook-mobbing til konfliktrådet. **

Mobbing og trusler gjennom sosiale medier og mobiltelefon er stadig oftere på dagsorden i konfliktrådet. - Vi har merket en jevn økning i saker som går på nettmobbing de siste årene. Det henger nok sammen med at det har vært en voldsom økning i bruken av sosiale medier. Det er barn helt ned i 10 år som opplever ubehagelige ting på nettet, sier direktør Per Andersen i Konfliktrådet. Mobbing og trusler på nett har økt med 25% på tre år! Han mener mange ungdommer ikke forstår konsekvensene av å legge ut ting på nettet. - Det er ganske mye rart som legges ut, og de fleste tror det bare skal være morsomt. For ungdommene som opplever dette kan det imidlertid være en katastrofe, det sprer seg fort rykter. Bildene kan kjapt lastes ned og distribueres videre, og det blir umulig å få dem fjernet, sier Andersen Når "alle" mellom 10 og 60 år har mobiltelefon og de aller fleste også er aktive på sosiale medier er det blitt flere arenaer å true hverandre på. - Mange av disse sakene kommer til konfliktrådet via politiet, men noen henvender seg også direkte.

**<span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14pt;">Tre døme å samfunnsstraff: **<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;"> **<span style="color: black; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Døme 1) "Myggen straffet med 140 timers samfunnstjeneste". **<span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;"> <span style="color: black; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Mykland dømmes for grov narkotikakriminalitet, ifølge dommen fra Oslo Tingrett. <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;"> <span style="color: black; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Under straffeutmålingen har retten blant annet lagt vekt på at rusmisbruket til Myggen foregikk over et relativt kort tidsperspektiv. <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;">

<span style="color: black; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt; line-height: 115%;">- Jeg sluttet på eget initiativ etter fire måneder, så jeg vil ikke kalle meg rusmisbruker, sa Erik Mykland i Oslo Tingrett tidligere i dag.Fotballstjernen tilsto kjøp av til sammen 50 gram kokain over en periode på fire måneder. Noe som normalt tilsvarer 200 brukerdoser. <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;"> <span style="color: black; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt; line-height: 115%;">37-åringen sa at han selv bestemte seg for å slutte i august 2006. Siden den gang sier han at han har holdt seg dopfri. <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;">

**<span style="color: black; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Døme 2) "Ransmann fikk samfunnsstraff". **<span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;"> <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10.5pt; line-height: 115%;">En 18 år gammel gutt er dømt til samfunnsstraff i 304 timer, subsidiært fengsel i ett år, for medvirkning til ran av en bussjåfør, pengetyveri fra Stokkebakken bensinstasjon i Bamble, tyveri og innbrudd. <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;"> <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Tiltalte er dømt til å betale 10 000 kroner i erstatning til Grasmyr Servicesenter samt 28 050 kroner til Gjensidige forsikring. Videre 9450 kroner til Telemark kollektivtrafikk, 28 000 til Stop 24 AS Stokkebakken bensinstasjon samt erstatning til bussjåføren som ble ranet. Han må også betale 2799 kroner til Ica maxi for tyveri av et tv. <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;">

**<span style="color: black; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Døme 3) "Hyttetyv fikk samfunnsstraff". **<span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;">

Mannen i 30-årene sto i Inderøy tingrett tiltalt for blant annet å ha brutt seg inn i seks hytter. Fra hyttene hadde han blant annet stjålet en utstoppet mår, en bestikkskuffe med bestikk, propanapparat, en oterfjøl, en barbermaskin og en utstoppet mink. I tillegg skal han ha brutt seg inn på Steinkjer videregående skole og tatt en projektor.

Han sto også tiltalt for flere brudd på vegtrafikkloven, og legemiddelloven. Flere ganger skal han ha blitt tatt med narkotika, blant annet amfetamin og metamfetamin. To ganger skal han også ha blitt tatt kjørende i påvirket tilstand og uten førerkort.

<span style="color: black; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Straffen ble dermed satt til samfunnsstraff i 180 timer, og en bot på 10 000 kroner. Tyvgodset inndras, og han mistet føreretten i tre år. <span style="color: black; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;">

Utdrag frå samfunnsspegelen: ”Mindre vinning meir rus” Både levekårsundersøkelsene og anmeldelsesstatistikken viser at det er en sterk sammenheng mellom omfanget av tyverier og hvor tett folk bor. Vi finner også at risikoen for å bli bestjålet øker med størrelsen på bostedsstrøket til offeret. Den tilsvarende andelen i de mest tettbygde områdene, i bostedsstrøk med mer enn 100 000 innbyggere, var nesten 14 prosent. Det skjer – relativt til innbyggertallet – tre og en halv gang så mange vinningslovbrudd i de største kommunene som i de minst befolkede kommunene, ifølge anmeldelsene til politiet ** (figur 7) ** Andelen av befolkningen i Oslo som årlig anmelder tyveri og annen vinningskriminalitet, er fire ganger større enn den tilsvarende andelen i Sogn og Fjordane.
 * Flere folk – enda flere tyverier **

<span style="color: black; font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Mest grov vold mot menn, men like mange kvinner drept
Ut fra statistikken over ofre for anmeldte lovbrudd utgjør menn en langt større andel av de utsatte for legemsbeskadigelse (85 prosent) enn for de mindre grove legemsfornærmelsene (64 prosent) og truslene (53 prosent). Kvinner er på den annen side svært overrepresentert blant ofrene for seksualforbrytelser (86 prosent). Ut fra anmeldelsene er menn med andre ord nesten like mye overrepresentert blant ofrene for grov fysisk vold – som kvinner er overrepresentert blant ofrene for seksualforbrytelser ** (figur 10). **   I   levekårsundersøkelsene kan ein sjå at Kvinner opplever imidlertid i større grad å bli utsatt for vold i nære relasjoner og på steder i sitt nærmiljø. Menn blir i større grad utsatt for vold på kveldstid og i helgene.

<span style="color: black; font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Mest vold i byer, men ikke kun et urbant problem
<span style="line-height: 12.0pt; margin-bottom: 6.0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;"><span style="color: black; font-family: Calibri,sans-serif;">Det er mer enn dobbelt så stor risiko for å bli utsatt for vold blant folk som bor i tettsteder med mer enn 20 000 innbyggere – sammenliknet med dem som bor i de mest spredtbygde strøkene. Dette fremkommer av gjennomsnittet til alle levekårsundersøkelsene i perioden 1983-2007. En klar statistisk sammenheng mellom hvor vold skjer og befolkningstetthet ser vi også ut fra anmeldelsene. I forhold til befolkningsmengden er det nesten dobbelt så mange voldslovbrudd i kommuner med mer enn 50 000 innbyggere – sammenliknet med de minst befolkede kommunene med færre enn 5 000 innbyggere. Det finnes imidlertid noen klare unntak, der en del mindre urbane distrikter har vel så mye vold som byene. Dette blir for eksempel illustrert ved at Finnmark og Oslo er de gjerningsfylkene, relativt til folkemengden, som i mange år har hatt mest anmeldt voldskriminalitet. ** FIGUR 11 ** ** Rusproblematikk preger dagens rettssystem  **

Politiet etterforsker nå sytten gonger så mange narkotikasaker enn før. Det har vore stor auke i narkotikabruk, men i 2002 blei det merka ei lita endring. Ei lita nedgong, men no dei siste åra er narkotikabruken auka igjen. Dei anmeldte sakene har hatt ein auke frå 3 (1993) til 8,7 per 1000 innbyggjar. Narkotika utgjer 15 prosent av alle anmeldte forbrytelsar. Den største aukinga i antall ulovlege rusmidler var frå 1990 og fram til 2001. Denne aukinga var mest blant ungdom. I dei siste åra har andel av befolkninga under 25 år som har tatt narkotika vore synkande, mens blant dei eldre aldersgruppene har narkotika bruken stabil eller aukande. I 2007 var antalet straffeaksjonar det nest høgaste nokon gong, og narkotika (hovudlovbruddet) var heile 41 % av dei. 25 % var vinningsforbrytelsar og 17 % voldsforbrytelsar. I 2005 var det 15600 narkotikasikta og andelen va 70 % blant dei sikta i 20 åra. ** <span style="color: #333333; font-family: Tahoma,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;">’’’Ungdom er overrepresentert, men mindre enn før” ** ** <span style="color: #333333; font-family: Tahoma,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;"> (figur 15). ** <span style="color: #333333; font-family: Tahoma,sans-serif; font-size: 10pt; line-height: 115%;">

I 2007 blei 2,4 prosent av alle ungdommar i aldersgruppa 18 – 20 år straffa for ein eller anna fleire forbrytelsar, ein eller fleire gonger i løpet av året. Andelen av ungdom auke når me ser på lovbrudskarrieren over lengre tid. Av alle tiåringar i 1992 blei heile 34 % av mennene – og 11 prosent av kvinnene tatt for eit eller fleire lovbrud før dei følte 23 år. Ungdom og spesielt unge menn, har alltid vært overrepresentert i kriminalstatistikken. Kor stor denne overrepresentasjonen har vært, og kva alderstrinn som har dominert kriminalstatistikken, har i imidlertidig variert i ulike periodar.

** __Figur 18__ **__. Straffereaksjoner for forbrytelser, etter kjønn. 1980-2007. Prosent1__

I dei første åra på 1980 – talet var 5000 sikta for forbrytelsar under 18 år. Antallet blei etter detter færre, og først i 1999 blei antallet sikta i denne alderen høgare enn på begynnelsen av 1980 talet. Eldre ungdom, og i større grad dei vaksne, har hatt ein svært annleis utvikling enn dei under myndigheitene. Samanlikna med 1980 er det nå 150 prosent fleire sikta for forbrytelsar i alderen 18 – 29 år. Og meir enn 500 prosent fleire i alderen 30 år og over. <span style="color: #333333; font-family: "Tahoma","sans-serif"; font-size: 10.0pt; line-height: 115%;">

__ ** Figur 16. ** Siktede for forbrytelser, etter alder. 1980-2005. Antall __

** ’’Flere – men fremdeles langt færre – kvinner” **

I 2007 ble 76 prosent av alle straffereaksjoner ilagt menn. Selv om omfanget av straffereaksjoner mot menn også har økt betydelig, har det i lang tid vært en relativt større økning for kvinner.

** __Figur 18.__ ** __Straffereaksjoner for forbrytelser, etter kjønn. 1980-2007. Prosent1__